![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2011/08/ivanadulic.thumbnail.jpg)
Potpredsednica G17 plus Ivana Dulić Marković uverena je da će drugi krug pokrajinskih izbora biti odlučujući za formiranje republičke Vlade. U intervjuu za www.autonomija.info ona je kazala da bi u postizbornim pregovorima morao da se uzme u obzir stav građana Vojvodine koji je „nedvosmisleno proevropski“.
– Ako Vojvodina ponovi stav koji je iznela već tri puta – kad nije prihvatila novi Ustav Srbije, a potom kad je izglasala predsednika Borisa Tadića, te 11. maja, kad je izabrala evropsku Srbiju – i ako 25. maja odlučno potvrdi svoj izbor za evropsku Vojvodinu, to će biti presudan korak da se formira i evropska vlada u Beogradu – istakla je Ivana Dulić Marković.
Šta bi za Srbiju značilo da na različitim nivoima vlasti ima suprotstavljene političke blokove?
– Verujem da je u Srbiji sve moguće, jer se u Srbiji najčešće i odlučivalo iracionalno. Uz to, često su odlučujući bili pojedinačni interesi, a ne opšti interes građana. Zato je moguće da i sad na različitim nivoima vlasti dobijemo različite koalicije. Ali, mogu sa sigurnošću da kažem da G17 plus neće učestvovati u vlasti ni u Vojvodini ni u Srbiji ako se desi da se prave truli kompromisi i dilovi sa socijalistima, radikalima i DSS-om na nivou Beograda. Mislim, uz to, da bi za Vojvodinu bilo jako, jako loše da se napravi takva raspodela karata. Jer, u tom slučaju se postavlja pitanje šta bi Vojvodina mogla da učini u budućnosti ukoliko bi na centralnom nivou bila formirana vlada radikala, narodnjaka i socijalista. S jedne strane, bili bismo ograničeni Ustavom i budžetom, a s druge strane, porasle bi i želje za jačom decentralizacijom i autonomijom Vojvodine. Mislim da bi takav dualizam doveo do potpunog nesklada u funkcionisanju svakodnevnog života jer bi svaka odluka bila predmet političkog prepucavanja i inaćenja.
Znači li to da bi G17 plus, u slučaju da gradsku vlast u Beogradu formiraju SRS, DSS i SPS – odbio da uđe u republičku vladu sa socijalistima? Šta se u tom slučaju dešava sa pokrajinskom koalicijom?
– U Vojvodini socijalisti ne mogu da odlučuju o postizbornim dogovorima. Ako bi bilo drugačije, naš stav da ne želimo da učestvujemo u vlasti po cenu trulih kompromisa odnosio bi se i na pokrajinski nivo. SPS mora da odluči da li je za to da sa drugim strankama učestvuje u građenju evropske budućnosti Srbije, ili želi da na svakom nivou koalicione dogovore prilagodi svojim partijskim interesima. Ne može SPS da sedi na dve stolice, i ne može da na jednom nivou prave vlast sa radikalima i DSS-om, a na drugom sa demokratama. To je za G17 plus neprihvatljivo.
Šta Vojvodina realno može da postigne kad je reč o saradnji sa regijama iz zemalja EU, ali i u pogledu konkurisanja kod evropskih fondova?
– Vojvodina je tu u velikoj prednosti, jer za razliku do drugih delova Srbije ispunjava sve kriterijume regiona po evropskim standardima. Naime, Srbija nema zakon o regionalnom razvoju, a regionalizacija i decentralizacija su uslov za konkurisanje kod evropskih fondova. Vojvodina, međutim, ima izgrađene institucije regiona i zato bez problema može da privlači novac iz fondova koji će biti dostupni Srbiji ukoliko dobije status kandidata za pridruživanje EU do kraja godine, što će biti moguće jedino ako dobije proevropsku vladu. Potrebno je samo podići kapacitet pokrajinske uprave da bi se sprovodili evropski programi i projekti. U tom smislu, treba formirati agenciju za razvoj Vojvodine i pokrajinski projektni fond, te agenciju za plaćanje da bi mogli da se privlače sredstva iz IPA fonda koji služe za razvoj poljoprivrede i ruralnog razvoja. Za sve to uslov je kofinansiranje, koji je već ispunjen postojanjem Fonda za kapitalna ulaganja koji ima mehanizme da kofinansira projekte kojima bi se konkurisalo na IPA. A dok Srbija ne izgradi svoje institucije, odnosno dok se ne regionalizuje u potpunosti, Vojvodina može bez problema da privlači ta sredstva već u prvoj, drugoj i trećoj godini. Tako se Srbiji ne bi desilo ono što i nekim drugima članicama-kandidatima za EU koje nisu imale kapacitete da koriste evropske pare u prve dve-tri godine po sticanju statusa kandidata. Mislim da postoji politička spremnost da se te institucije u Srbiji izgrade, ali to treba učiniti što pre.
Da li aktuelna međusobna podrška proevropskih starnaka uoči drugog kruga najva šire prevropske koalicije u Vojvodini, ili je moguće da neki od potencijalnih partnera ostanu ukoliko njihovi mandati ne budu presudni za formiranje većine u Skupštini APV?
– G17 plus će se apsolutno zalagati za što širi krug partnera u novoj vojvođanskoj vlasti. Pod tim podrazumevam da se u njoj, sem naše liste „Za evropsku Vojvodinu“, nađu i Mađarska koalicija i lista „Zajedno za Vojvodinu“. Svaka vlast koja je neograničena nije dobra vlast. I jedino bi ona vojvođanska vlast u kojoj bi učestvovele sve proevropske stranke mogla bi efikasno da vodi Vojvodinu ka Evropi.
Da li je unutar koalicije „Za evropsku Vojvodinu“ bilo dogovora o podeli resora u Banovini?
– Takvih razgovora još nije bilo ni na nivou inicijativa, jer smo svi trenutno posvećeni samo tome da ubedimo građane Vojvodine da još ejdnom glasaju za evropsku opciju.
Može li se očekivati Vaš povratak u republičku Vladu, ili pak razmišljate o pokrajinskoj administraciji?
– Nisam zainteresovana za republičku Vladu. Moj interes se svodi na Vojvodinu i na moju struku. Ali, o tome ću razmišljati kad vidim kakav će biti konačni raspored snaga i kakva će biti politička većina u pokrajinskoj vlasti, odnosno koliko će biti prostora za reforme.