"Prva Sijeva poseta nakon 2019. godine obavljena je u jeku sve jačih sumnji na Zapadu da Kina pokušava da iskoristi evropske podele"
![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2020/04/Kina-Srbija-Beograd-transparent.jpg)
Kineski predsednik Si Đinping je posetom Parizu, Beogradu i Budimpešti pokušao da ojača podele u Evropi i NATO, dok je posebno u Mađarskoj i Srbiji ekonomskim partnerstvom osnažio surevnjivost prema Evropi, ocenju mediji i analitičari u EU.
Francuski list Mond danas piše da je Si Đinping nastojao da ojača lidere zemalja nepoverljive prema Evropi, Aleksandra Vučića i Viktora Orbana, čija je antizapadna retorika naglašena i u čijim zemljama demokratija nazaduje.
Mond dodaje da jasno svetlo na to baca izjava Orbana da danas postoji novi svetski poredak, koji je multipolaran i čiji je jedan stub Kina.
Španski dnevnik Periodiko smatra da se Si, uz jačanje veza sa glavnim evropskim saveznicima, Mađarskom i Srbijom, uzda i da će moći da poboljša veze sa EU, ukoliko na predsedničkim izborima u SAD pobedi Donald Tramp, imajući u vidu njegovo neprijateljstvo prema Evropi.
Nemački portal Dojče vele navodi da je prva Sijeva poseta nakon 2019. godine, obavljena u jeku sve jačih sumnji na Zapadu da Kina pokušava da iskoristi evropske podele.
Analitičari su istakli da Sijev odabir destinacija – Francuske, Srbije pa Mađarske – nikako nije slučajnost. Evropljani smatraju da Kina snažnim subvencijama za proizvodnju električnih automobila i čelika snabdeva Evropu jeftinijim vozilima i tako grabi sve veće komade tržišta, ističe nemački portal.
Dojče vele dodaje da će Evropska komisija to staviti pod lupu u julu, posle čega bi mogle biti uvedene kaznene carine na kineske e-automobile, što bi moglo izazvati carinski rat dva krupna ekonomska igrača, EU i Kine.
Briselski portal Politiko misli da su Sijeve posete ciljale na to da se nanese najveća moguća šteta jedinstvu EU i NATO, uz obećanja imperijalne izdašnosti „vazalnim državama“.
Politiko u osvrtu ističe da je to u sklopu Sijevog koncepta i diplomatije zajedničke sudbine za čovečanstvo i post-američkog svetskog poretka, u kojem bi moć i snaga veličine Pekinga „obasjavala“ udaljene zemlje.
Mond u redakcijskom uvodniku kaže da je kineski predsednik jasno odabrao svoje saveznike u Evropi i citira stručnjake koji predočavaju da Si Đinping idejom „multipolarnog sveta“ cilja pre svega na svet sa kineskim obeležjima.
Analitičari u EU zaključuju da kineski predsednik nije ni malo popustio u vezi nepovoljnih ekonomsko-trgovinskih odnosa sa EU, posebno oko masovnog izvoza kineskih električnih automobila i solarnih panela u Evropu, uz kolosalni deficit od 300 milijardi evra EU u trgovini sa Kinom.
Evropski prvaci, Emanuel Makron i Ursula fon der Lajen su, u razgovoru sa Sijem u Parizu, tražili da Peking prekine vojnu saradnju s Rusijom i utiče na zaustavljanje rata u Ukrajini.
Stručnjak za Kinu i na Univerziteta Sijans Po u Parizu Žan-Filip Beja je rekao da je tokom razgovora Si obavešten da je rat Rusije protiv Ukrajine „stvar života i smrti za Evropu“.
Ipak, nezvanični šef diplomatije EU Žozep Borel je, istovremeno, u intervjuu španskom dnevniku Periodiko predočio da on veruje da je „Rusija životna pretnja Evropi, ali da u to neke evropske vlade ne veruju“.
(Beta)