„Da bi ulile strah među stanovništvom i mladima koji protestuju vlasti su pojačale pogubljenja zatvorenika osuđenih iz razloga koji nisu politički“
![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2022/07/iran-zastava-pixabay-1024x586.jpg)
Broj pogubljenja u Iranu porastao je 75 odsto u 2022. godini u odnosu na prethodnu, a 582 pogubljenja izvršena su vešanjem, javile su dve organizacije za zaštitu ljudskih prava.
One su osudile, kako su nazvale, „mašinu za ubijanje“, čiji je cilj da se „ulije strah“ u zemlju.
Broj od 582 pogubljenja najviši je u Iranu od 2015. godine. U 2021. godini u zemlji su pogubljenje 333 osobe, prema nevladinoj organizaciji Iranska ljudska prava (IHR) sa sedištem u Norveškoj i organizaciji Zajedno protiv smrtne kazne (ECPM) sa sedištem u Parizu.
Iranski režim još jednom je upotrebio smrtnu kaznu kao krajnje sredstvo zastrašivanja, sa ciljem održavanja stabilnosti svoje vlasti, ocenile su te dve nevladine organizacije u zajedničkom saopštenju. Od septembra prošle godine u Iranu se nedeljama održavaju masovne demonstracije zbog smrti mlade Mahse Amini dok je bila u pritvoru, a uhapšena je zbog nepoštovanja vrlo strogog kodeksa oblačenja za žene u zemlji.
Iranske vlasti su nasilno suzbijale proteste, a četiri vešanja su direktno vezana za njih, što je izazvalo osude u inostranstvu.
„Da bi ulile strah među stanovništvom i mladima koji protestuju vlasti su pojačale pogubljenja zatvorenika osuđenih iz razloga koji nisu politički“, izjavio je predsednik IHR-a Mahmud Amiri Moghadam.
On je rekao da je potrebno da međunarodna zajednica i civilno društvo aktivno pokažu protivljenje svaki put kada se neko pogubi u Iranu, „da bi se uništila mašina smrti, koju je uspostavio iranski režim“.
U izveštaju se navodi da je oko sto zatvorenika sada, ili osuđeno na smrt, ili pod optužbama koje nose smrtnu kaznu. Prema izveštaju, znatno je porastao broj smrtnih presuda u slučajevima trgovine drogom. Više od polovine pogubljenih posle početka demonstracija i 44 odsto u celoj 2022. godini vezano je za pitanja droge. To je dvostsruko više nego u 2021. i deset puta više nego u 2020. godini.
Autori izveštaja osuđuju kancelariju UN za borbu protiv droge i kriminala zbog pasivnosti. Oni traže da ukidanje smrtne kazne za zločine vezane za trgovinu drogom bude uslov za buduću saradnju između te UN organizacije i Irana.
U izveštaju se takođe navodi da su disproporcionalno na smrt osuđeni pripadnici sunitske, kurdske i arapske manjine.
(Beta, Foto: Pixabay)