"Nije tajna da koalicijski partneri imaju različita mišljenja o imigrantskoj politici"
![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2022/10/holandija-pixabay-2-1024x554.jpg)
Nizozemska vlada pala je 7. jula nakon što nije uspjela postići dogovor o ograničavanju imigracije, što će dovesti do novih izbora na jesen.
Kriza je izazvana nastojanjem konzervativne stranke VVD premijera Marka Ruttea da ograniči protok tražitelja azila u Nizozemsku, što su dvije članice njegove četverostranačke koalicije u vladi odbile podržati.
„Nije tajna da koalicijski partneri imaju različita mišljenja o imigrantskoj politici. Danas nažalost moramo zaključiti da su te razlike postale nepremostive. Stoga ću kralju ponuditi ostavku cijele vlade“, rekao je Rutte na konferenciji za novinare koju je prenosila televizija.
Napetosti su dosegle vrhunac ove sedmice, kada je Rutte zatražio podršku za prijedlog da se ograniči ulazak djece ratnih izbjeglica koji su već u Nizozemskoj i da se obitelji natjeraju da čekaju najmanje dvije godine prije nego što se mogu ujediniti.
Ovaj posljednji prijedlog bio je neprihvatljiv za malu Kršćansku uniju i liberale D66, uzrokujući blokadu vlasti.
Rutteova koalicija ostat će privremena vlada dok se nakon novih izbora ne formira nova administracija, što je proces koji u podijeljenom nizozemskom političkom krajoliku obično traje mjesecima.
Novinska agencija ANP, pozivajući se na nacionalnu izbornu komisiju, rekla je da izbori neće biti održani prije sredine novembra.
Privremena vlada ne može odlučivati o novim politikama, ali Rutte je rekao da to neće utjecati na potporu zemlje Ukrajini.
Nizozemska već ima jednu od najstrožih imigracijskih politika u Europi, no pod pritiskom desničarskih stranaka, Rutte je mjesecima pokušavao pronaći načine za dodatno smanjenje priljeva tražitelja azila.
Broj zahtjeva za azil u Nizozemskoj prošle je godine skočio za trećinu na više od 46.000, a vlada je predvidjela da bi se ove godine mogao povećati na više od 70.000, premašivši prethodni rekord iz 2015.
To će ponovno opteretiti azilantske ustanove u zemlji, gdje su mjesecima prošle godine stotine izbjeglica u isto vrijeme bile prisiljene spavati u grubim uvjetima s malo ili nimalo pristupa pitkoj vodi, sanitarnim čvorovima ili zdravstvenoj skrbi.
Rutte je prošle godine rekao da se osjeća „posramljenim“ zbog problema, nakon što je humanitarna organizacija Liječnici bez granica poslala tim u Nizozemsku po prvi put u povijesti, kako bi pomogao s medicinskim potrebama migranata u centru za obradu zahtjeva za azil.
Obećao je poboljšati uvjete u objektima, uglavnom smanjenjem broja izbjeglica koje dolaze u Nizozemsku. Ali nije uspio pridobiti potporu koalicijskih partnera koji su smatrali da je njegova politika otišla predaleko.
Rutte (56) je čelnik vlade s najdužim stažem u nizozemskoj povijesti i najduži u EU nakon mađarskog Viktora Orbana. Očekuje se da će na sljedećim izborima ponovno voditi svoju stranku VVD.
Trenutna Rutteova koalicija, koja je došla na vlast u januaru 2022., bila je njegova četvrta uzastopna administracija otkako je postao premijer u oktobru 2010.