![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2012/06/banka.jpg)
Samo je privreda u poslednjih pet godina bankama isplatila oko 27 milijardi evra za kamate i negativne kursne razlike.
Za tu sumu, srpska privreda mogla je da izgradi 45 IT parkova poput onog što u Inđiji gradi indijska „Embasi grupa“, 150 naselja sa po 2.000 stanova kao beogradski „Belvil“, u koji je austrijska kompanija „Blok 67 asošiejtes“ investirala 180 miliona evra, ili čak 18.000 vrtića, rezultat je istraživanja analitičara sajta „makroekonomija.org“!
Dragovan Milićević, član Udruženja finansijskih analitičara Srbije i autor analize, upozorava da su kamatne stope „Damoklov mač za privredu i stanovništvo“, ali da najveću odgovornost za to snosi Narodna banka Srbije, koja definiše pravila poslovanja poslovnih banaka.
– Nije moguće očekivati da plasmani privredi i stanovništvu budu ispod nivoa referentne kamatne stope NBS-a… Srbija se nalazi na 129. mestu od 145 analiziranih zemalja sa najvišom referentnom kamatnom stopom. Prema tome, sve ovo što se dešava na finansijskom tržištu inicirano je politikom centralne banke. Tu leži odgovor na pitanje da li je moguće smanjiti kamate – naveo je Milićević u svojoj analizi.
Portal „kamatica.com“ je, s druge strane, istražio da su poslovne banke u 2011. godini ostvarile ukupan profit od 30,99 milijardi dinara (oko 300 miliona evra), što je za 5,6 milijardi više od ostvarenih 25,4 milijardi dinara u 2010. godini. Pri tom je 11 banaka ostvarilo gubitke, dok je 21 banka poslovala sa profitom od ukupno 40,7 milijardi dinara.
„Trend poboljšanja rezultata u odnosu na 2010. godinu je nastavljen i tokom cele 2011. godine, a profit poslovnih banaka je uvećan za 20 odsto u odnosu na prethodnu godinu, što je u poređenju sa rastom bruto proizvoda Srbije, manjim od dva odsto, impozantno“, navedeno je u izveštaju „kamatice“. Dragoljub Rajić iz Unije poslodavaca Srbije smatra da su pomenuti prihodi banaka od kamata precenjeni, ali priznaje da su kamate kod nas relativno više nego u okruženju.
– Ali, Srbija jeste zemlja sa većim rizikom, pa je problem privrede delom u bankama, ali najviše u uslovima poslovanja. U stvari, država je dovela privredu do prosjačkog štapa neispunjavanjem svojih obaveza, a naplaćivanjem PDV-a unapred. Svako treće preduzeće zadužuje se upravo da bi platilo porez ili da bi dobilo poslove u javnim nabavkama – istakao je Rajić.
Deru kožu s leđa
Analitičari portala „kamatica“ očekuju da će i u 2012. godini efektivne kamatne stope biti na nivou od 10 do 20 odsto za privredu i do 30 odsto za stanovništvo, kada je reč o kreditima. U takvim uslovima, privreda će otežano poslovati, s obzirom na to da je u postojećoj situaciji teško ostvariti prinose veće od kamatnih stopa.
Potražuju još 17 milijardi €
Privreda, preduzetnici i građani u aprilu su bankama dugovali 2.029 milijardi dinara (17 milijardi evra), najnoviji su podaci Udruženja banaka Srbije. Na kraju aprila, sa otplatom je kredita kasnilo je 14,8 odsto preduzeća, 11,5 odsto preduzetnika i 3,9 odsto građana.
Međutim, procenat teško naplativih kredita i kašnjenje duže od 90 dana kod privrede se kreće između 22 i 24 odsto, što je najveći procenat u Evropi.