![](https://autonomija.info/wp-content/uploads/2021/09/11-septembar-secanje-SAD-foto-Pixabay.jpg)
U Sjedinjenim Državama obeležava se dvadeseta godišnjica terorističkih napada u kojima je na tri lokacije, u intervalu od 102 minuta, poginulo gotovo 3.000 ljudi.
Reč je o napadu sa najozbiljnijim posledicama u savremenoj američkoj istoriji koji su počinili islamistički ekstremisti terorističke organizacije Al-Kaida.
Mete napada
Prema zvaničnim podacima, najmanje devetnaest pripadnika islamističke militantne organizacije Al-Kaide otelo je četiri američka putnička aviona.
Dve letelice su 11. septembra 2001. u razmaku od 17 minuta udarila u kule Svetskog trgovinskog centra, zdanja u gradskom jezgru Menhetna, usled čega su se oba nebodera srušila. Život je izgubilo najmanje 2.600 ljudi.
Treći avion udario je u zgradu Pentagona, sedište američkog Sekretarijata za odbranu, kada su stradale 184 osobe.
Četvrta letelica, koja se uputila prema Kapitol hilu, srušila se kod grada Šenksvila. Život su izgubili svi putnici leta 93 Junajted erlajnza.
Memorijali se održavaju u Njujorku, kod nekadašnjeg zdanja Svetskog trgovinskog centra, pred Pentagonom – sedištem američkog Sekretarijata za odbranu, kao i u gradu Šenksvilu u državi Pensilvanija – mestu gde se srušio četvrti avion koji su oteli pripadnici Al-Kaide, ali su im se suprotstavili putnici. Meta te letelice bio je Kapitol hil, sedište američke zakonodavne vlasti, u centru Vašingtona.
Trenutno ne postoje procene broja građana koje bi se mogle okupiti tokom odavanja pošte žrtvama terorističkih napada u SAD-u, u trenutku kada delta varijanta koronavirusa uzima maha širom Sjedinjenih Država.
Kada je o zvaničnicima reč, poznato je da će predsednik Džozef Bajden obići sva mesta koja su bila mete napada. Najavljeno je i da će ceremoniji u Pentagonu prisustvovati sekretar za odbranu Lojd Ostin i načelnik Združenog generalštaba američke vojske Mark Majli.
U odvojenoj poseti, američka potpredsednica Kamala Haris, trebalo bi da oda poštu žrtvama na letu 93 Junajted erlajnsa koji se srušio u Pensilvaniji.
Bajden odao priznanje porodicama stradalih
Američki predsednik Džozef Bajden pozvao je na zaceljenje i promišljanje u gotovo sedmominutnom video snimku objavljenom uoči obeležavanja dvadesetogodišnjice terorističkih napada počinjenih u Sjedinjenim Državama.
“Jedinstvo nas čini onim što smo – Amerikom u svom najboljem svetlu. Za mene je to najznačajnija pouka 11. septembra. Kada smo bili u najtežem trenutku – učinili smo sve što nas čini ljudima. U borbi za dušu Amerike –- jedinstvo je naša najveća snaga”, rekao je Bajden u video poruci.
Najveći deo obraćanja američkog predsednika bio je posvećen žrtavama terorističkih napada.
“Porodicama 2.997 ljudi pripadnika više od 90 nacija ubijenih 11. septembra 2001. u Njujorku, Arlingtonu, Virdžiniji i Šenksvilu u Pensilvaniji i hiljadama drugih koji su bili povređeni – Amerika i svet sećaju se vas i vaših najmilijih. Delova vaše duše. Poštujemo sve one koji su rizikovali i dali svoje živote u minutima, satima, mesecima i godinama nakon toga. Vatrogasce, policajce, medicinske i građevinske radnike, lekare, medicinske sestre. Verske lidere, pripadnike oružanih snaga, veterane i obične ljude koji su dali sve od sebe u spašavanju, obnovi i izgradnji”, rekao je Bajden u unapred snimljenoj poruci povodom obeležavanja dvadesetogodišnjice terorističkih napada 2001.
Rat protiv terorizma
Teroristički napad bio je povod da Sjedinjene Države pokrenu globalni rat protiv terorizma, ne samo u Avganistanu, već i u Iraku i drugim mestima širom sveta.
U tim konfliktima poginule su hiljade američkih vojnika i stotine hiljada civila.
Dvadesetogodišnjica napada ima dodatnu simboliku, obeležava se u svetlu kraja najdužeg američkog rata – u Avganistanu, i povlačenja iz te zemlje. Mirovni sporazum i dogovor o povlačenju američkih snaga postigla je administracija bivšeg predsednika Donalda Trampa.
Sprovođenje dogovora potpalo je pod mandat administracije Džozefa Bajdena – koja ga je nasledila i našla se na meti kritika dela javnosti zbog okolnosti koje su propratile povlačenje američkih trupa i napredovanje talibana.
(Glas Amerike, foto: Pixabay)